  Finnish-HOWTO
  Pekka Taipale, pjt@iki.fi
  v1.1f, 14 February 1996

  This document describes how to finlandize Linux - Finnish keyboard
  mapping, time zone, 8-bit clean settings for applications, etc.
  Except for this abstract, the text is in Finnish because that is the
  benefit of the intended audience. This document may be reproduced at
  the usual Linux HOWTO terms. If you use it commercially, you're wel­
  come to do so but I'd like to be notified. If you have questions, con­
  tact me at my e-mail address.
  ______________________________________________________________________

  Table of Contents


  1. Johdanto

     1.1 Mikä HOWTO?
     1.2 Tekijänoikeuksista ja kopioinnista
     1.3 Tekstin esitystavasta
     1.4 Kiitokset

  2. Näppäimistöasetukset

     2.1 Perusnäppäimistö
     2.2 ISO Latin-1 -merkistö
     2.3 Näppäimistökartan parantelua

  3. Pääteasetukset

  4. Ympäristön lokaaliasetukset

  5. Aikavyöhykeasetukset

  6. X11R6

  7. Eräiden sovellusten asetukset

     7.1 bash
     7.2 tcsh
     7.3 emacs
     7.4 telnet
     7.5 rlogin
     7.6 joe
     7.7 less
     7.8 irc
     7.9 elm
     7.10 pine
     7.11 TeX
        7.11.1 NTeX
        7.11.2 teTeX
        7.11.3 LaTeX-otsikot

  8. Posti, nyyssit ja 8-bittiset merkit

     8.1 Perusratkaisu: 8-bittiset merkit viesteihin
     8.2 MIME Quoted Printable-koodaus

  9. Aiheeseen liittyvää materiaalia



  ______________________________________________________________________


  1.  Johdanto

  1.1.  Mikä HOWTO?

  Tämä dokumentti kertoo, mitä pitäisi tehdä Linuxin suomettamiseksi sen
  jälkeen kun käyttöjärjestelmä perussovelluksineen on asennettu
  koneeseen jostain Linux-jakelusta. Näin saadaan suomalaiset kirjaimet,
  näppäimistö ja muut paikalliset asetukset toimimaan oikein.
  Lähtökohtana on Slackware- tai RedHat-jakelusta asennettu Linux-
  järjestelmä, mutta ohjeista on todennäköisesti apua myös muiden Linux-
  jakeluversioiden käyttäjille.

  Varsin suuri osa ohjeista pätee Linuxin lisäksi muissakin Unix-
  tyyppisissä järjestelmissä. Sama toimii myös toisinpäin: jos et löydä
  etsimääsi tietoa tästä dokumentista, tutki muita FAQ- jne. tiedostoja
  (ks.  esim. Linuxin HOWTO-dokumentit sekä viitteet [``UNIXHelp''] ja
  [``faqs'']). Tämän dokumentin viitteissä on, mikäli mahdollista,
  käytetty kotimaisia peilauksia ulkomailla sijaitsevien alkuperäisten
  tiedostovarastojen asemesta.

  Tässä ohjeessa ei ole yleensä eritelty root-käyttäjän ja tavallisen
  käyttäjän tekemiä asetuksia. Jotkut ohjeista ovat siis ainoastaan
  ylläpitäjän heiniä ja vaikuttavat koneen kaikkiin käyttäjiin, jotkut
  taas ovat tavallisen käyttäjän itselleen tekemiä asetuksia.  Linux-
  koneissa ylläpitäjä ja käyttäjä ovat usein - mutta eivät aina - sama
  henkilö. Hyvin monet asetukset voi tehdä molemmilla tavoilla; esim.
  kaikkien käyttäjien oletukset hakemistossa  /etc oleviin tiedostoihin
  ja käyttäjän omat asetukset kotihakemistossa  $HOME oleviin pisteellä
  alkaviin tiedostoihin.


  1.2.  Tekijänoikeuksista ja kopioinnista

  Copyright © 1996 by Pekka Taipale. Tätä dokumenttia saa kopioida ja
  levittää muuttamattomana vapaasti. Jos levität muutettua tai
  lyhennettyä versiota dokumentista, tätä tekijänoikeusmerkintää ei saa
  poistaa.  En ota vastuuta mahdollisista virheistä enkä varsinkaan
  muiden muuttamista versioista. Jos teet dokumenttiin lisäyksiä tai
  korjauksia, merkitse selvästi oma työsi. Parasta olisi, jos
  lähettäisit korjausehdotuksesi minulle osoitteeseen  pjt@iki.fi
  jolloin ne voidaan ottaa mukaan alkuperäiseen tekstiin.


  1.3.  Tekstin esitystavasta

  Tämä HOWTO on kirjoitettu SGML-muodossa. HTML-, TeX- ja tekstiversiot
  generoidaan SGML:stä Linuxdoc-SGML -ohjelmalla [``Linuxdoc'']. Tämän
  tekstin ulkopuolelle osoittavat viittaukset (HTML-versiossa linkit) on
  koottu yhteen paikkaan, ks. luku ``Aiheeseen liittyvää materiaalia''.
  Muualla dokumentissa olevat linkit ovat ristiinviittauksia dokumentin
  sisällä. Näin on menetelty siksi, että olisi helpompi hahmottaa,
  milloin HTML-version linkin seuraaminen on viemässä lukemaan jotakin
  muuta dokumenttia ja milloin se on ristiinviittaus tämän HOWTO:n
  sisällä.



  1.4.  Kiitokset

  Kiitos kaikille kommentteja ja korjauksia esittäneille.  Erityisesti
  mainittakoon Tuomas Aura, Tuomas Eerola, Timo Korvola, Jaakko Ruohio,
  Jani Tammi ja Lars Wirzenius.



  2.  Näppäimistöasetukset

  2.1.  Perusnäppäimistö

  Tässä kerrotaan tekstikonsolin näppäimistöasetuksista. X-ympäristöstä
  on tietoa luvussa ``X11R6''.

  Jos näppäimistösi on Linuxin asennuksen jäljiltä amerikkalaista
  mallia, olet ohittanut näppäimistökartan valinnan asennusohjelmassa.
  Näppäimistökartaksi kannattaa valita ISO Latin-1-merkkejä (ks. kohta
  ``alla'') tuottava kartta  fi-latin1. Seitsemänbittinen fi-kartta on
  poistumassa käytöstä eikä sitä kannata käyttää jos siihen ei ole
  erityistä tarvetta.

  Slackware-järjestelmissä näppäimistökartan voi asettaa lisäämällä
  tiedostoon /etc/rc.d/rc.keymap tai  /etc/rc.d/rc.local seuraava rivi:



       ______________________________________________________________________
       /usr/bin/loadkeys fi-latin1       # Finnish latin1 keymap
       ______________________________________________________________________



  RedHatissa asetus taas on tiedostossa /etc/sysconfig/keyboard, jossa
  pitää olla seuraava rivi:



       ______________________________________________________________________
       KEYTABLE=/usr/lib/kbd/keytables/fi-latin1.map
       ______________________________________________________________________



  Debian-järjestelmissä asetus tehdään tiedostoon
   /etc/rc.boot/console.

  Näppäimistökarttatiedostot ovat yleensä hakemistossa
  /usr/lib/kbd/keytables. Mikäli fi-latin1 -karttaa ei löydy tästä
  hakemistosta, etsi esim. Slackware-jakelun keytbls-paketti.
  Ruotsalaiset käyttävät samaa näppäimistökarttaa kuin suomalaiset.


  2.2.  ISO Latin-1 -merkistö

  Suomenkielinen teksti kirjoitetaan Linux-ympäristössä ISO Latin-1
  -merkistöllä, joka käyttää 7-bittisiä ASCII-merkkejä englannin
  perusaakkosten näyttämiseen ja 8-bittisiä ns.  ISO-skandeja
  suomalaisiin kirjaimiin å, ä, ö jne.  Myös mm. MS Windows käyttää
  samaa merkistöä. Lisätietoja löytyy Timo Kiravuon merkistöohjeesta
  [``skandit''] ja Jukka Korpelan ISO-Latin-1-merkkejä käsittelevästä
  tekstistä [``ISO-latin1''].

  Jos fi-latin1 -näppäimistöllä ä:n ja ö:n painalluksista tulee d- ja v-
  kirjaimia, hukkuu kahdeksas bitti jonnekin. Ks. Pääteasetukset-kohta
  (``'') sekä rlogin (``'') ja telnet (``''). Jos skandien painaminen
  aiheuttaa piippauksia tai mitään ei tapahdu, sovellus (esim.
  komentotulkki) ei huoli 8-bittisiä merkkejä. Katso sovelluksien
  kohdalta komentotulkkisi asetukset (kohdat ``bash'' ja ``tcsh'').



  2.3.  Näppäimistökartan parantelua


  Timo Korvola ehdottaa:

  Gravea, tildeä ja sirkumfleksia tarvitaan sen verran usein, että
  elämän helpottamiseksi voi tehdä fi-latin1.map:in lataamisen jälkeen
  vaikkapa näin:



       ______________________________________________________________________
       loadkeys << '@loadkeys'
         keycode 5 = four currency dollar
         keycode 13 = dead_acute grave
         keycode 27 = dead_diaeresis asciicircum asciitilde
         keycode 97 = Compose
       @loadkeys
       ______________________________________________________________________



  Tämä korjaa myös shift 4:n tuottamaan valuuttamerkin siten kuin
  näppäimistössä lukee. Oikeasta controlista tehdään compose, jolla voi
  tuottaa vaikkapa è:n näppäilemällä compose ` e.

  Konsolin näppäinkoodit saa helposti selville ohjelmalla showkey.


  3.  Pääteasetukset

  8-bittisten suomalaisten merkkien toimiminen vaatii, että pääteyhteys
  on 8-bittinen. Yleensä Linux-koneen näppäimistöllä ja päätelinjoilla
  näin onkin, mutta mikäli ei ole, asetus saadaan päälle laittamalle
  seuraava komento komentotulkin alustustiedostoon (.profile,  .login
  jne):



       ______________________________________________________________________
       stty pass8
       ______________________________________________________________________



  8-bittisten merkkien toimiminen rlogin- ja telnet-yhteyksien yli on
  selitetty alempana sovelluksien kohdalla (ks. kohdat ``rlogin'' ja
  ``telnet'').



  4.  Ympäristön lokaaliasetukset

  Lokaaliasetusten tarkoitus on saada ohjelmat noudattamaan esimerkiksi
  eri kielten erilaisia aakkosjärjestyssääntöjä ja muita käytäntöjä.
  Lokaalit vaikuttavat mm. kellonaikojen ja päivämäärien tulostusmuotoon
  ja tietueiden lajittelujärjestykseen eri ohjelmia käytettäessä -
  mikäli ohjelmat on tehty asianmukaisella tavalla ja kirjastot tukevat
  kyseistä lokaalia.

  Uudehkojen Linux-jakelujen (Slackware 3.0 ja RedHat 2.1) kirjastot
  tukevat dokumenttien mukaan yleistä eurooppalaista
  Latin1-merkistölokaalia ISO-8859-1. Oikea lokaaliasetus Suomessa on
  finnish.iso88591. Lokaali asetetaan ympäristömuuttujien LC_CTYPE,
  LC_TIME jne. avulla (ks.
   man 7 locale).

  Voi olla viisasta asettaa suomalainen lokaali jo nyt, niin että
  spesifisen suomalaisen lokaalituen mahdollisesti joskus ilmestyessä
  kirjastoihin se otetaan käyttöön.  Lokaalin asetus voi olla myös
  epäviisasta, koska esim.  päivämäärätulostuksen muodon muuttuminen voi
  muuttaa komentotiedostojen toimintaa ja rikkoa siten ohjelmia.
  LC_TIME-lokaalin POSIX-asetuksella date-komennon tulostus on muotoa
  Wed Aug 9 13:33:39 EETDST 1995 kun taas suomalaisella lokaalilla se
  olisi muotoa  9.8.1995 13:33:39.

  LC_ALL- tai LC_TIME-asetuksen tekeminen ei siis ole välttämättä
  järkevää, mutta LC_CTYPE ja LC_COLLATE kannattaa asettaa
  suomalaiseksi. Esim. tcsh vaatii LC_CTYPE-asetuksen, jotta 8-bittiset
  merkit toimisivat.

  Jos käytät komentotulkkina csh-varianttia (kuten tcsh), haluat
  todennäköisesti tehdä asetuksen tiedostossa /etc/csh.cshrc tai
  $HOME/.cshrc:



       ______________________________________________________________________
               setenv LC_CTYPE finnish.iso88591
       ______________________________________________________________________



  Jos taas käytät sh-varianttia (kuten bash tai pdksh), kirjoita
  tiedostoon  /etc/profile tai  $HOME/.profile:



       ______________________________________________________________________
               export LC_CTYPE=finnish.iso88591
       ______________________________________________________________________



  5.  Aikavyöhykeasetukset

  Linux-koneen CMOS-kello voi osoittaa joko UTC-aikaa - kuten UNIX-
  koneissa on yleensä tapana - tai paikallista aikaa. (UTC on
  kansainvälinen normaaliaika, suunnilleen sama kuin Greenwich Mean Time
  eli GMT.) Linux-jakelut olettavat yleensä kellon käyvän paikallista
  aikaa, koska MS-DOS ja muut tavalliset PC-käyttöjärjestelmät eivät
  tunne aikavyöhykkeitä. Tällöin Linuxin käynnistystiedostoissa - esim.
  /etc/rc.d/rc.S (Slackware) tai /etc/rc.d/rc.sysinit (RedHat) - on
  komento
   clock -s. Jos kello on UTC-ajassa, komennon pitää olla
   clock -u -s.

  Kun CMOS-kello on UTC-ajassa, käyttöjärjestelmä huolehtii ajan
  näyttämisestä oikein mm. kesäaikaan siirryttäessä, kunhan aikavyöhyke
  on asetetty oikein.  Jos CMOS-kello on paikallisessa ajassa, kesä- ja
  talviaikoihin siirtymiset on tehtävä käsin. CMOS-kellon aikaa voi
  muuttaa joko CMOS-setupista käsin tai sitten Linuxissa clock-
  komennolla (ks.  man 8 clock).

  Suomen aikavyöhyke on EET (Eastern European Time).  Aikavyöhykkeen voi
  asentaa käyttöjärjestelmän asennuksen yhteydessä; mikäli et tehnyt
  sitä tai teit sen väärin, voit tehdä asetuksen root-tunnuksella
  komennolla



       ______________________________________________________________________
       ln -s /usr/lib/zoneinfo/Europe/Helsinki /usr/lib/zoneinfo/localtime
       ______________________________________________________________________



  (Vanhemmissa Linux-jakeluissa ei ole Helsinki-vyöhykettä; käytä
  EET:tä).

  Yleensä systeemin oletusaikavyöhykkeen asettaminen riittää. Jos
  yksittäinen käyttäjä tarvitsee erilaisen aikavyöhykkeen, sen voi
  asettaa käyttäjäkohtaisesti TZ-muuttujalla.  POSIX-käytäntö on, että
  TZ-asetus on muotoa EET-2EETDST, mikä tarkoittaa, että aikavyöhyke on
  EET, se on kaksi tuntia edellä GMT:tä, ja kesäaikaan siirrytään
  EETDST-säännön mukaan. Asetus saadaan aikaan komentotulkin
  alustustiedostossa, esim.  bash-käyttäjille lisäämällä kotihakemiston
   .profile-tiedostoon rivi



       ______________________________________________________________________
       export TZ=EET-2EETDST
       ______________________________________________________________________



  6.  X11R6

  XFree86 saa näppäimistökarttansa Linuxin konsolilta. Useimpien
  näppäinten (ml. ä ja ö) pitäisi toimia suoraan oikein, kun konsolin
  näppäimistökartta on asetettu. "Kuolleiden" näppäinten määrityksiä
  (dead_acute, dead_diaeresis ym.) ei kuitenkaan saada konsolilta, joten
  lopputulosta täytyy hieman paikkailla.

  Jos kone on konfiguroitu käynnistämään xdm eli käyttäjä ei
  kirjoittaudu sisään virtuaalikonsolille vaan suoraan X11:aan, voi olla
  tarpeen asettaa koko suomalainen näppäimistökartta .Xmodmap-
  tiedostossa.

  Mikäli AltGr-näppäin ei toimi (merkit {, [, ], }, \ jne.), tarkista,
  että X:n konfigurointitiedostossa (/etc/XF86Config tai
  /usr/lib/X11/XF86Config) on rivi



       ______________________________________________________________________
       RightAlt    ModeShift
       ______________________________________________________________________



  ja että sitä ei ole kommentoitu pois #-merkillä.

  X:n käynnistysskriptit ajavat yleensä xmodmap-ohjelman, joka muuttaa
  X:n näppäimistökarttaa käyttäjän
   .Xmodmap-tiedoston perusteella.  .Xmodmap-tiedosto voi näyttää esim.
  tältä:



       ______________________________________________________________________
       keycode  13 = 4 currency dollar
       keycode  21 = acute grave
       keycode  35 = dead_diaeresis asciicircum asciitilde
       ______________________________________________________________________



  Tässä näppäimeen, jonka näppäinkoodi on 13 (näppäimistön päälohkon
  numeronäppäin 4) sidotaan merkit 4, valuuttamerkki ja $, jotka
  tulevat, kun ko. näppäintä painetaan yksinään, shiftin kanssa ja
  AltGr-näppäimen kanssa.

  Näppäimeen 21 (Backspace-näppäimen vieressä) sidotaan hipsumerkit ja
  näppäimeen 35 (å:n ja Enterin välissä) sidotaan "kuolleet pisteet" (¨)
  sekä sirkumfleksi ("hattumerkki") ja tilde (~). Voit kirjoittaa esim.
  saksalaisen ü-kirjaimen painamalla ensin kuolleita pisteitä ja sitten
  u:ta. .Xmodmap-tiedoston muutokset saa heti käyttöön komennolla



       ______________________________________________________________________
       xmodmap .Xmodmap
       ______________________________________________________________________



  Ks.  man xmodmap. Huomaa, että emacs saattaa kohdella näppäimiä
  poikkeavasti. X:n alla näppäinkoodit saa selville ohjelmalla  xev.

   Esimerkki X11-näppäimistökartasta

  Tämän voi sijoittaa  .Xmodmap-tiedostoon.



  ______________________________________________________________________
  keycode   8 =
  keycode   9 = Escape
  keycode  10 = 1 exclam
  keycode  11 = 2 quotedbl at
  keycode  12 = 3 numbersign sterling
  keycode  13 = 4 dollar dollar
  keycode  14 = 5 percent
  keycode  15 = 6 ampersand
  keycode  16 = 7 slash braceleft
  keycode  17 = 8 parenleft bracketleft
  keycode  18 = 9 parenright bracketright
  keycode  19 = 0 equal braceright
  keycode  20 = plus question backslash
  keycode  21 = apostrophe grave
  keycode  22 = Delete
  keycode  23 = Tab
  keycode  24 = Q
  keycode  25 = W
  keycode  26 = E
  keycode  27 = R
  keycode  28 = T
  keycode  29 = Y
  keycode  30 = U
  keycode  31 = I
  keycode  32 = O
  keycode  33 = P
  keycode  34 = aring Aring
  keycode  35 = dead_diaeresis asciicircum asciitilde
  keycode  36 = Return
  keycode  37 = Control_L
  keycode  38 = A
  keycode  39 = S
  keycode  40 = D
  keycode  41 = F
  keycode  42 = G
  keycode  43 = H
  keycode  44 = J
  keycode  45 = K
  keycode  46 = L
  keycode  47 = odiaeresis Odiaeresis
  keycode  48 = adiaeresis Adiaeresis
  keycode  49 = section onehalf
  keycode  50 = Shift_L
  keycode  51 = apostrophe asterisk
  keycode  52 = Z
  keycode  53 = X
  keycode  54 = C
  keycode  55 = V
  keycode  56 = B
  keycode  57 = N
  keycode  58 = M
  keycode  59 = comma semicolon
  keycode  60 = period colon
  keycode  61 = minus underscore
  keycode  62 = Shift_R
  keycode  63 = KP_Multiply
  keycode  64 = Alt_L
  keycode  65 = space
  keycode  66 = Caps_Lock
  keycode  67 = F1
  keycode  68 = F2
  keycode  69 = F3
  keycode  70 = F4
  keycode  71 = F5
  keycode  72 = F6
  keycode  73 = F7
  keycode  74 = F8
  keycode  75 = F9
  keycode  76 = F10
  keycode  77 = Num_Lock
  keycode  78 = Scroll_Lock
  keycode  79 = Home KP_7 KP_7 Home
  keycode  80 = Up KP_8 KP_8 Up
  keycode  81 = Prior KP_9 KP_9 Prior
  keycode  82 = KP_Subtract
  keycode  83 = Left KP_4 KP_4 Left
  keycode  84 = Begin KP_5 KP_5 Begin
  keycode  85 = Right KP_6 KP_6 Right
  keycode  86 = KP_Add
  keycode  87 = End KP_1 KP_1 End
  keycode  88 = Down KP_2 KP_2 Down
  keycode  89 = Next KP_3 KP_3 Next
  keycode  90 = Insert KP_0 KP_0 Insert
  keycode  91 = Delete KP_Decimal KP_Decimal Delete
  keycode  92 = 0x1007ff00
  keycode  93 =
  keycode  94 = less greater bar
  keycode  95 = F11
  keycode  96 = F12
  keycode  97 = Home
  keycode  98 = Up
  keycode  99 = Prior
  keycode 100 = Left
  keycode 101 = Begin
  keycode 102 = Right
  keycode 103 = End
  keycode 104 = Down
  keycode 105 = Next
  keycode 106 = Insert
  keycode 107 = Delete
  keycode 108 = KP_Enter
  keycode 109 = Control_R
  keycode 110 = Pause
  keycode 111 = Print
  keycode 112 = KP_Divide
  keycode 113 = Alt_R Mode_switch
  keycode 114 = Break
  keycode 115 =
  ______________________________________________________________________



  7.  Eräiden sovellusten asetukset

  Tähän ei ole kerätty kaikkia mahdollisia sovelluksia; lisäapua voi
  löytyä esim. German-HOWTO:sta [``german''].


  7.1.  bash

  Tee kotihakemistoosi tiedosto  .inputrc, ja laita sinne nämä rivit:



  ______________________________________________________________________
  set meta-flag on
  set convert-meta off
  set output-meta on
  ______________________________________________________________________



  Tämän jälkeen komentotulkki huolii 8-bittiset merkit ja näyttää ne
  oikein.

  bash lukee käynnistyessään useita eri tiedostoja. .profile,
  .bash_login ja  .bash_profile luetaan ainoastaan
  sisäänkirjoittautumisen (login) yhteydessä; .bashrc taas suoritetaan
  aina kun bash käynnistyy (myös esim. xterm-ikkunassa).


  7.2.  tcsh

  tcsh käyttää lokaaliasetusta LC_CTYPE. Tee kotihakemistoosi tiedosto
  .tcshrc, ja laita sinne rivi



       ______________________________________________________________________
       setenv LC_CTYPE finnish.iso88591
       ______________________________________________________________________



  Huomaa, että RedHat 2.1:n mukana tuleva tcsh ei jostain syystä toimi
  8-bittisten merkkien kanssa oikein. Voit joko kääntää tcsh:n itse, tai
  kopioida tcsh-binäärin esim. Slackware 3.0:sta.


  7.3.  emacs

  Tee tai editoi kotihakemistossasi tiedostoa  .emacs. Laita sinne
  rivit:



       ______________________________________________________________________
       (standard-display-european 1)
       (set-input-mode (car (current-input-mode))
                       (nth 1 (current-input-mode))
                       'accept-8bit-input)
       (require 'iso-syntax)
       ______________________________________________________________________



  Huomaa, että GNU Emacs 19.25, joka on mm. Slackware-jakelun versiossa
  2.0.0, on rikki eikä eurooppalaisten merkkien tuki toimi. Jos käytät
  tätä versiota, poista se ja asenna uudempi versio. Myös emacs 19.30
  toimii väärin jos se on käännetty vanhalla gcc:llä (esim. 2.6.3).



  7.4.  telnet

  Luo kotihakemistoosi tiedosto  .telnetrc ja tee sinne oma rivi
  kullekin koneelle johon otat yhteyttä telnetillä.  Rivillä on koneen
  nimi sekä komento  set outbinary. Jos esim. otat yhteyttä koneeseen
  masina paikallisessa verkossa sekä koneeseen hissi.kone.fi Internetin
  yli,  .telnetrc-tiedostosi pitäisi näyttää tältä:



       ______________________________________________________________________
       masina set outbinary
       hissi.kone.fi set outbinary
       ______________________________________________________________________



  Voit myös antaa käynnistettäessä option  -8 tai asettaa binäärimoodin
  telnet-istunnon aikana painamalla telnetin escape-merkkiä (ei ESC-
  näppäin vaan telnetin escape character, oletuksena  C-] joka löytyy
  yleensä näppäilemällä Ctrl-5) ja antamalla komennon.  Ks.  man telnet.



  7.5.  rlogin

  rlogin-komennossa pitää antaa optio  -8 jotta 8-bittiset merkit
  kulkisivat yhteyden läpi. Ks.  man rlogin.



  7.6.  joe

  joe tarvitsee option  -asis jotta se kohtelisi merkkejä 8-bittisinä.

  Poista välilyönti joerc-tiedostosta sen rivin alusta, jolla lukee
  -asis. Kaikkien käyttäjien yhteinen joerc-tiedosto on yleensä
  /usr/lib/joe/joerc ja käyttäjäkohtainen tiedosto $HOME/.joerc.



  7.7.  less

  Aseta ympäristömuuttuja LESSCHARSET arvoon latin1:



       ______________________________________________________________________
       export LESSCHARSET=latin1
       ______________________________________________________________________



  tai vastaava C-shellin komento.


  7.8.  irc


   Tämän kirjoitti Jani Tammi (jantam@utu.fi).

  Laita  .ircrc-tiedostoon rivi:



  ______________________________________________________________________
          set eight_bit_characters on
  ______________________________________________________________________



  Tämän lisäksi saatat tarvita myös komennon



       ______________________________________________________________________
               /set translation latin_1
       ______________________________________________________________________



  Huomaa, että tämä komento annetaan irc:issä, eikä sitä kirjoiteta
  .ircrc-tiedostoon.


  7.9.  elm

  Laita tiedostoon $HOME/.elm/elmrc seuraavat rivit:



       ______________________________________________________________________
       charset = iso-8859-1
       displaycharset = iso-8859-1
       textencoding = 8bit
       ______________________________________________________________________



  7.10.  pine

  Laita tiedostoon  /usr/local/lib/pine.conf tai $HOME/.pinerc seuraava
  rivi:



       ______________________________________________________________________
       character-set=ISO-8859-1
       ______________________________________________________________________



  7.11.  TeX


  Suomalaiset aakkoset ja tavutuksen saa TeXissä toimimaan parhaiten
  käyttämällä babel-pakettia, joka on siis syytä valita asennettavaksi
  TeXiä asennettaessa.

  TeXistä on kaksi Linux-järjestelmissä yleisesti käytettyä jakelua:
  NTeX ja teTeX. NTeX tulee Slackwaren ja teTeX RedHatin mukana. teTeX
  on näistä helpompi konfiguroida.

  TeXin hakemistopolut ja konfigurointi vaihtelevat jakelusta toiseen.
  Voit joutua tekemään asiat jakelusta riippuen hyvinkin paljon tästä
  ohjeesta poikkeavalla tavalla.


  7.11.1.  NTeX

  Tässä opasti Tuomas Aura (Tuomas.Aura@hut.fi):

  LaTeXissa (2e) ei ole valmiina suomenkielistä tavutusta, vaan se on
  käännettävä itse. Tämä tapahtuu seuraavasti (root-käyttäjänä):


  ·  Etsi tiedosto  language.dat (Slackwaren NTeXissä
     /usr/lib/texmf/tex/latex/cfg/language.dat) ja editoi sitä. Valitse
     enintään 4 kieltä ja poista niiden edestä kommenttimerkki %.
     Slackware 3.0:n NTeX:issä on kielen nimi "finnish" kirjoitettu
     väärin: "finish". Tämä on syytä korjata (tiedoston  hyphen.finish
     nimessä se ei haittaa).

  ·  Samassa hakemistossa on   lthyphen.cfg joka on korvattava babel-
     versiolla:


       ______________________________________________________________________
               rm lthyphen.cfg
               ln -s lthyphen.babel lthyphen.cfg

       ______________________________________________________________________



  ·  Poista tavutuksen amerikkalainen oletustiedosto:


       ______________________________________________________________________
               rm /usr/lib/texmf/tex/tex/macros/hyphen.tex

       ______________________________________________________________________



  ·  Etsi tiedosto  latex.ltx ja mene samaan hakemistoon (NTeXissä
     /usr/lib/texmf/tex/latex/latex-base). Aja  initex:


       ______________________________________________________________________
               initex latex.ltx

       ______________________________________________________________________



  ·  Näin syntyy tiedosto  latex.fmt. Kopioi se LaTeXin ini-hakemistoon,
     esim. NTeXissä:


       ______________________________________________________________________
               mv latex.fmt /usr/lib/texmf/ini/

       ______________________________________________________________________

  Nyt pitäisi suomen tavutuksen toimia, kunhan dokumentin otsikot ovat
  kunnossa.


  7.11.2.  teTeX

  teTeX:in konfigurointi on helppoa:


  ·  Ajetaan  texconfig

  ·  Valitaan valikosta HYPHEN

  ·  Editori aukeaa editoimaan  language.dat-tiedostoa, poistetaan
     kommentti sen rivin alusta, jossa lukee  finnish

  ·  Uusi LaTeX-formaatti luodaan automaattisesti


  7.11.3.  LaTeX-otsikot

  Suomalaisen LaTex-dokumentin alkuriveillä pitäisi lukea jotain tämän
  tapaista:



       ______________________________________________________________________
       \documentclass[a4paper,finnish]{article}
       \usepackage{t1enc,isolatin1,babel}
       ______________________________________________________________________



  LaTeX2e <1994/12/01> -formaatilla ja uudemmilla toimii myös hienompi
  ratkaisu:



       ______________________________________________________________________
       \documentclass[a4paper, finnish]{article}
       \usepackage{babel}
       \usepackage[latin1]{inputenc}
       \usepackage[T1]{fontenc}
       ______________________________________________________________________



  Näillä otsikoilla pitäisi suomalaisen tavutuksen ja kirjainten toimia
  oikein, mikäli TeX-jakelu on asennettu ja konfiguroitu oikein. Tässä
  ei neuvota LaTeX-dokumenttien tekemistä tarkemmin. Jukka Korpelan
  TKK:lle tekemästä Tex-ohjeesta [``texref''] voi olla apua.


  8.  Posti, nyyssit ja 8-bittiset merkit

  8.1.  Perusratkaisu: 8-bittiset merkit viesteihin

  Posti- ja nyyssiviesteissä (USENET news ja vastaavat paikalliset
  järjestelmät) on järkevintä lähettää 8-bittisiä ISO Latin1-skandeja
  silloin kun kirjoitetaan suomeksi tai ruotsiksi.

  Postiohjelmat kuten elm ja pine näyttävät Latin1-merkit oikein, kun ne
  on konfiguroitu sovellusten kohdalla kuvatulla tavalla (ks. kohdat
  ``elm'' ja ``pine'').  Jäljellä on kuitenkin vielä yksi ongelma: miten
  saada postissa mitä kummallisimmissa muodoissa tulevat viestit
  ISO-8859-1:n mukaisiksi?

  8-bittiset ISO Latin1-merkit kirjoitetaan viestiin sellaisenaan ja
  viestin otsikossa ilmoitetaan, että sisältö on 8-bittistä tekstiä.
  Tämä tapahtuu liittämällä lähteviin viesteihin seuraavat MIME-
  standardin [``RFC1521''] mukaiset otsikot. Tämä edellyttää, että
  kaikki viestiä välittävät koneet kykenevät käsittelemään 8-bittistä
  tietoa viestin rungossa.  Suomi on jo jokseenkin läpeensä 8-bittinen,
  mutta erityisesti USA:sta löytyy vielä runsaasti 7-bittisiä
  postijärjestelmiä, jotka ovat postistandardin RFC822 mukaisia
  [``RFC822'']. Näiden kanssa on yleensä tyydyttävä käyttämään QP-
  koodausta (ks. ``MIME Quoted Printable-koodaus'').  Tavallisesti
  seuraavat otsikot ja 8-bittiset merkit kuitenkin riittävät:



       ______________________________________________________________________
       Mime-Version: 1.0
       Content-Type: text/plain; charset=ISO-8859-1
       Content-Transfer-Encoding: 8bit
       ______________________________________________________________________



  Esim. elm-ohjelmassa nämä otsikot laitetaan tiedostoon
  $HOME/.elm/elmheaders. emacs-pohjaisilla posti- ja nyyssisovelluksilla
  asetus tapahtuu helpoiten laittamalla seuraavat rivit  .emacs-
  tiedostoon:



       ______________________________________________________________________
       (setq mail-default-headers "Mime-Version: 1.0\n\
         Content-Type: text/plain; charset=ISO-8859-1\n\
         Content-Transfer-Encoding: 8bit\n")
       ______________________________________________________________________



  8.2.  MIME Quoted Printable-koodaus

  Yleisin ongelma viestien vastaanotossa ovat MIME Quoted Printable
  -koodatut merkit [``RFC1521''].  Näitä kutsutaan usein sattuvasti myös
  nimellä Quoted Unreadable.

  QP-koodattuja viestejä ei kannata lähettää, jos 8-bittisten merkkien
  lähettäminen sellaisenaan vain on mahdollista, koska varsin monet
  lukijat n=E4kev=E4t QP-viestit t=E4m=E4n n=E4k=F6isin=E4. QP-koodatut
  - samoin kuin kokonaan binääridataa sisältävät Base64-koodatut viestit
  - saa purettua lukukelpoisiksi metamail-ohjelmalla [``metamail''].
  metamail tulee valmiina ainakin RedHat 2.1-jakelun mukana.

  elm (ainakin versio 2.4 PL24) osaa käyttää metamailia suoraan, mikäli
  metamail on polun varrella eli ajettavissa.  emacs-pohjaiset posti- ja
  nyyssisovellukset saattavat tarvita tiedon metamailin sijainnista
  .emacs-tiedostossa esim. näin:



  ______________________________________________________________________
  (setq metamail-program-name "/usr/local/bin/metamail")
  ______________________________________________________________________



  9.  Aiheeseen liittyvää materiaalia

  Seuraavat dokumentit voivat olla hyödyllistä luettavaa näiden
  ongelmien kanssa painiessasi:


  1.  [skandit]

     Suomalaiset merkit tietokoneissa, Timo Kiravuo:

     <http://www.nixu.fi/~kiravuo/skandit.html>

  2.  [ISO-latin1]

     ISO-Latin-1-merkistöstä, Jukka Korpela:

     <http://www.hut.fi/~jkorpela/ISO.html>

  3.  [texref]

     TeX-ladontaohjelma, Jukka Korpela:

     <http://www.hut.fi/~jkorpela/softa/tex.html>

  4.  [danish]

     Danish-HOWTO, Thomas Petersen:

     <http://www.funet.fi/pub/Linux/doc/HOWTO/Danish-HOWTO>

  5.  [german]

     German-HOWTO, Thomas Ploss:

     <http://www.funet.fi/pub/Linux/doc/HOWTO/German-HOWTO>

  6.  [RFC822]

     Format of Internet Text Messages, David Crocker:

     <http://www.funet.fi/pub/doc/rfc/rfc822.txt>

  7.  [RFC1521]

     MIME, Part One: Format of Internet Message Bodies, N. Borenstein &
     N. Freed:

     <http://www.funet.fi/pub/doc/rfc/rfc1521.txt>

  8.  [RFC1522]

     MIME, Part Two: Message Header Extensions, K. Moore:

     <http://www.funet.fi/pub/doc/rfc/rfc1522.txt>



  9.  [metamail]

     Metamail-ohjelma:

     <ftp://ftp.funet.fi/pub/unix/mail/metamail/mm2.7.tar.Z>

  10.

     [linuxdoc]

     Linuxdoc-SGML, Matthew D. Welsh:

     <ftp://ftp.funet.fi:pub/mirrors/sunsite.unc.edu/pub/Linux/utils/text/linuxdoc-
     sgml-1.4.tar.gz>

  11.

     [unixhelp]

     UNIXHelp for Users, University of Edinburgh:

     <http://unixhelp.ed.ac.uk/>

  12.

     [faqs]

     FAQ Collection, Thomas Fine:

     <http://www.cis.ohio-state.edu/hypertext/faq/usenet/FAQ-List.html>



