<!-- Subversion revision of original English document "3616" -->
<chapt id="software">Програмне забезпечення, доступне в Debian.

<sect id="apps">Які типи додатків та програмного забезпечення для 
  розробників доступні в &debian;?

<p>Як і більшість дистрибутивів, &debian; пропонує:
<list>
  <item>основні додатки GNU для розробки програмного забезпечення, 
    маніпуляції файлами та обробки текстів, включаючи gcc, g++, make, 
    texinfo, Emacs, оболонку Bash та значну кількість оновлених Unix-утиліт,
  <item>Perl, Python, Tcl/Tk, та величезну кількість пов'язаних з ними програм, 
    бібліотек і модулів,
  <item>TeX (LaTeX) і Lyx, dvips, Ghostscript,
  <item>систему X Window, що надає мережевий графічний інтерфейс користувача
    в Linux, та незліченну кількість додатків, включаючи як GNOME та KDE,
    так і GIMP (GNU Image Manipulation Program)&nbsp;— програму для маніпуляцій
    з зображеннями.
  <item>повний набір мережевих додатків, включаючи сервери інтернет-протоколів, 
    таких як HTTP (WWW), FTP, NNTP (новини), SMTP та POP (електронна пошта), 
    DNS (сервер доменних назв); реляційні бази даних, такі як PostgreSQL, MySQL;
    окрім того пропонуються веб-переглядачі, включаючи різноманітні продукти
    Mozilla,
  <item>повний комплект офісних додатків, включаючи набір OpenOffice.org,
     Gnumeric та інші електронні таблиці, WYSIWYG-редактори (скорочення від
     „What You See Is What You Get“&nbsp;— „що бачиш, те і отримуєш“), календарі.
</list>

<p>Понад &main-pkgs; пакунків&nbsp;— від серверів та переглядачів новин до підтримки 
музики, факс-програм, баз даних та електронних таблиць, програм для обробки 
графіки, спілкування, мережевих та поштовмх утиліт, веб-серверів і навіть програм 
для прийому радіопередач&nbsp;— входять до збірки. Ще &contrib-nonfree-pkgs; комплектів 
програм доступні у вигляді пакунків Debian, але формально не входять до нього через 
ліцензійні обмеження. 

<sect id="softwareauthors">Хто написав всі ці програми?

<p>Для кожного пакунку <em>автори</em> програм(и) вказані у файлі 
<tt>/usr/doc/ПАКУНОК/copyright</tt>, де ПАКУНОК&nbsp;— це назва пакунка.

<p><em>Супроводжуючі</em>, що створили сам пакунок для системи &debian;, 
перелічені у файлі control (перегляньте <ref id="controlfile">), 
який є в кожному пакунку Debian. В журналі змін Debian, що знаходиться
в <tt>/usr/share/doc/PACKAGE/changelog.Debian.gz</tt>, також згадуються всі, ті хто
працював над пакунками Debian.

<sect id="pkglist">Як я можу отримати поточний список програм для Debian?

<p>Повний список доступний на будь-якому з <url name="дзеркал 
Debian" id="http://www.debian.org/distrib/ftplist"> в файлі <tt>indices/Maintainers</tt>. 
В ньому перелічені назви пакунків та імена й електронні адреси відповідних супроводжуючих.

<p><url name="WWW-інтерфейс для Debian-пакунків" id="http://packages.debian.org/"> 
зручно об'єднує пакунки з майже 20 секцій архіву.

<sect id="missing">Чого немає в &debian;?

<p>Існує список пакунків, котрі потрібно перенести в Debian. Його можна знайти 
на сторінці <url id="http://www.debian.org/devel/wnpp/" name="Список пакунків, що
потребують доопрацювання та перспективних пакунків">.

<p>Додаткові відомості про те, як додавати відсутні можливості можна знайти
в <ref id="contrib">.

<sect id="no-devs">Чому при компіляції програм я отримую повідомлення 
  „ld: cannot find --lfoo“? Чому у двійкових пакунках бібліотек немає файлів libfoo.so?

<p>Політика Debian вимагає щоб такі символічні посилання (на libfoo.so.x.y.z абощо) 
знаходились у окремих, розробницьких пакунках. Такі пакунки зазвичай називаються 
libfoo-dev чи libfooX-dev (відповідні їм пакунки бібліотек називаються libfooX, 
де Х — деяке число). 

<sect id="java">Як Debian підтримує Java і чи підтримує взагалі?

<p>Оскільки офіційні Java Development kit та Runtime Environment виробництва 
Sun Мicrosystems не є вільним програмним забезпеченням, воно не може бути офіційно 
включеним в Debian. Якщо ви, не зважаючи на це, хочете включити його у свою систему, 
зверніться до пакунку <package/java-package/ в каталозі contrib.

<p>Проте, обидва JDK та декілька <em>вільних</em> реалізацій технології Java доступні у вигляді 
пакунків Debian. Ви можете писати, налагоджувати та запускати Java-програми у Debian.

<p>Для запуску Java-аплетів потрібен веб-броузер що міг би їх розпізнати та виконати. 
Декілька броузерів, доступних у Debian, як наприклад Konqueror чи Mozilla підтримують 
спеціальні втулки Java, що роблять можливим всередині них запуск Java-аплетів. Netscape 
Navigator, хоча він і не є вільним, але також доступний у якості пакунка для Debian 
і вміє запускати аплети Java. 

<p>За додатковою інформацією зверніться до  <url name="Debian Java FAQ"
id="http://www.debian.org/doc/manuals/debian-java-faq/">.

<sect id="isitdebian">Як я можу перевірити, чи я використовую Debian і якої саме версії?

<p>Щоб переконатись, що ваша система справді встановлена з базових дисків 
Debian, перевірте наявність файлу <tt>/etc/debian_version</tt>, що містить єдиний 
простий рядок&nbsp;— номер стабільної версії, як визначено у пакунку <tt>base-files</tt>.

<p>Наявність програми <tt>dpkg</tt> свідчить про те, що ви можете встановлювати 
пакунки Debian у вашій системі, але оскільки ця програма була перенесена у багато 
інших операційних систем та архітектур, не можна стверджувати, що це є надійний 
спосіб перевірки того, що у вас саме &debian;.

<p>Користувачі повинні знати, що хоча система Debian складається з багатьох частин, 
кожну з них можна оновити (майже) незалежно. Кожна стабільна версія Debian має 
визначений та незмінний вміст. Оновлення доступні окремо. Для короткого опису 
стану встановлення пакунку <tt>foo</tt> використовуйте команду <tt>dpkg --list foo</tt>.
Щоб переглянути версії всіх встановлених пакунків, введіть:
  <example>dpkg -l</example>
Для перегляду більш детальнішого опису запустіть:
  <example>dpkg --status foo</example>

<sect id="nonenglish">Як справи в Debian з підтримкою інших мов, окрім англійської?

<p><list>
  <item>&debian; поширюється з приблизно двома сотнями клавіатурних карт та 
    інструментами (в пакунку <tt>kbd</tt>) для їх встановлення, перегляду і модифікації. 
    <p>Під час встановлення системи користувача просять вказати, яку саме клавіатурну розкладку 
    він буде використовувати.
  <item>Переважна більшість програм, котрі ми пакуємо, підтримують ввід не-US-ASCII символів, 
    що використовуються у інших абетках (як, наприклад, ISO-8859-1 чи ISO-8859-2); окрім того, 
    численні програми підтримують багатобайтові мови, як японська чи китайська.
  <item>На даний момент підтримуються сторінки довідки для німецької, іспанської, фінської, 
    французької, угорської, італійської, японської, корейської та польської мов у пакунках 
    <tt>manpages-МОВА</tt>, де МОВА&nbsp;— дволітерний код країни згідно стандарту ISO. Щоб отримати 
    доступ до такої сторінки, необхідно відповідним чином змінити значення змінної LC_MESSAGES.
    <p>Наприклад, у випадку італомовної довідки змінна LC_MESSAGES повинна бути встановлена у 'italian'. 
    Програма <prgn/man/ шукатиме італійські сторінки довідки у каталозі <tt>/usr/share/man/it/</tt>.
</list>

<sect id="usexports">Як щодо обмежень законодавства США на експорт?

<p>Американське законодавство забороняє експорт оборонних технологій, що включає 
деякі типи криптографічних програм. Серед інших у цю категорію потрапляють PGP та ssh. 
У випуску <em>sarge</em> такі пакунки були перенесені до каталогу main (або ж <em>non-free</em>, 
якщо це було необхідним) у зв'язку з лібералізацією американського законодавства 
на експорт крипторафії.

<p>Для запобігання непотрібного ризику деякі пакунки Debian GNU/Linux 
були доступні лише з неамериканського сайту <url
id="ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/"> та його численних дзеркал, 
кожне з яких знаходилось за межами США (повний список можна знайти за адресою <url
id="ftp://non-US.debian.org/debian-non-US/README.non-US">). Ці сайти все ще існують 
(для підтримки користувачів <em>woody</em>), але їхній вміст більше не підтримується 
і вважається застарілим. Будь ласка, видаліть будь-які згадки про non-US з вашого 
конфігураційного файлу <file>/etc/apt/sources.list</file>. 

<sect id="pine">Куди подівся pine?

<p>Через його обмежувальну ліцензію він перенесений до non-free. Більш того, 
оскільки ліцензія забороняє поширення модифікованих двійкових файлів, ви повинні 
скомпілювати його самостійно з наданих джерельних кодів та латок Debian.

<p>Джерельний пакунок називається <package/pine/. Ви можете використовувати пакунок 
<package/pine-tracker/ щоб отримати попередження якщо буде потрібно провести оновлення.

<p>Зауважте, що є багато альтернатив як для pine, так і для pico, зокрема 
<package/mutt/ i <package/nano/, що знаходяться в розділі main. 

<sect id="qmail">А де qmail/ezmlm/djbdns?

<p>Ден Бернштейн (Dan J. Bernstein) поширює <url
id="http://cr.yp.to/software.html" name="все написане ним програмне забезпечення">
під обмежувальною ліцензією і, як наслідок, воно знаходиться у розділі non-free. 
Оскільки ліцензія, котру він використовує, забороняє поширення модифікованих 
двійкових файлів, ви повинні скомпілювати їх самостійно з джерельних кодів та 
латок Debian, щоб отримати двійкові пакунки, котрі ви зможете встановити 
у вашій системі &debian;.

<p>Джерельні пакунки називаються <package/qmail-src/,
<package/ezmlm-src/ та <package/djbdns-installer/ відповідно.

<p>Для <prgn/qmail/ вам потрібно спершу встановити <package/qmail-src/, а потім 
запустити <prgn>build-qmail</prgn> щоб сформувати пакунок Debian. Вам також 
потрібно встановити пакунок <package>ucspi-tcp-src</package> щоб отримати 
ucspi-tcp, від котрого залежить <prgn/qmail/.

<p>Ден Бернштейн (Dan J. Bernstein) також підтримує сторінку <url
id="http://cr.yp.to/distributors.html" name="FAQ from distributors">,
якщо вам цікаво почитати про його мотиви (одним з них є <url 
id="http://cr.yp.to/compatibility.html" name="міжплатформена сумісніть">). 
