<!-- Subversion revision of original English document "3638" -->
<chapt id="compat">Питання сумісності

<sect id="arches">На яких апаратних архітектурах та системах запускається &debian;?

<p>&debian; містить повні джерельні коди для всіх включених в неї програм, 
тож вона повинна працювати на всіх системах, що підтримуються ядром Linux.
Зверніться до <url name="Linux FAQ" id="http://en.tldp.org/FAQ/Linux-FAQ/intro.html#DOES-LINUX-RUN-ON-MY-COMPUTER">
для детальнішого розгляду цього питання.

<!-- XXX update for new distros -->
<p>Поточна версія &debian;, &release;, містить повні двійкові збірки для наступних архітектур:

<p><em/i386/: це всі ПК, основані на процесорах Intel та сумісних з ними, включаючи Intel 386, 
486, Pentium, Pentium Pro, Pentium II (Klamath і Celeron), та Pentium III, та більшість сумісних 
процесорів виробництва AMD, Cyrix та інших.

<p><em/m68k/: це машини Amiga та ATARI з процесорами Motorola 680x0 для x>=2, з MMU.

<p><em/alpha/: системи Alpha виробництва Compaq/Digital.

<p><em/sparc/: системи виробництва Sun, SPARC та більшість систем UltraSPARC.

<p><em/powerpc/: деякі системи PowerPC виробництва IBM/Motorola включно з CHRP, PowerMac і PReP.

<p><em/arm/: системи ARM і StrongARM.

<p><em/mips/: системи SGI MIPS, Indy та Indigo2;
<em/mipsel/: little-endian MIPS-системи, Digital DECstation..

<p><em/hppa/: комп'ютери PA-RISC виробництва Hewlett-Packard (712, C3000, L2000, A500).

<p><em/ia64/: комп'ютери Intel IA-64 („Itanium“).

<p><em/s390/: Великі системи IBM S/390.

<p>Розглядається питання розробки двійкових збірок Debian для архітектури Sparc64 (UltraSPARC).

<p>З інших питань про завантаження, поділ вашого диску на розділи, 
підключення пристроїв PCMCIA та подібних, будь ласка, користайтесь 
інструкціями, викладеними у Підручнику по встановленню, що доступний 
в тенетах за адресою 
<url id="http://www.debian.org/releases/stable/installmanual">.

<sect id="otherdistribs">Наскільки Debian сумісний з іншими збірками Linux?
	
<p>Розробники Debian взаємодіють з авторами інших збірок Linux щоб досягти двійкової 
сумісності між дистрибутивами Linux. Більшість комерційних програм під Linux запускаються 
в Debian так само добре, як і в системі, для котрої вони були розроблені. 

<p>&debian; дотримується <url name="стандарту ієрархії файлової системи Linux" 
id="http://www.pathname.com/fhs/">. Оскільки деякі положення стандарту можна 
трактувати по-різному, існують відмінності між Debian та іншими Linux-системами.

<p>&debian; підтримує програмне забезпечення, розроблене в рамках стандарту <url
id="http://www.linuxbase.org/" name="Linux Standard Base (LSB)">.  LSB&nbsp;—
це специфікація, що дозволяє одному й тому ж двійковому пакунку використовуватись
в різних дистрибутивах. Пакунки для випуску Debian Etch не повинні протирічити
вимогам LBS, версії 1.3. На момент написання цього тексту &debian; формально
не є LSB-сертифікованою. Однак, деякі збірки, похідні від Debian, є такими.
Дискусія та координація зусиль з приводу приведення Debian до відповідності
вимогам LSB має місце в <url
id="http://lists.debian.org/debian-lsb/" name="списку розсилки debian-lsb">.

<sect id="otherunices">Наскільки джерельні коди Debian сумісні з іншими Unix-системами?
	
<p>У більшості Linux-додатків джерельні коди сумісні з іншими Unix-системами. 
Вони підтримуються майже усіма доступними системами Unix System V та вільними 
і комерційними BSD-подібними системами. Проте у світі Unix такі заяви можна 
робити лише приблизно, оскільки немає способів перевірити їх. У площині розробки 
програмного забезпечення потрібна повна сумісність, а не „сумісність у більшості 
випадків“. Тож потреба у стандарті виникла давно і зараз POSIX.1 
(IEEE Standard 1003.1-1990) є одним з основних стандартів сумісності джерельних 
кодів у Unix-подібних операційних системах. 

<p>Linux має намір дотримуватись стандарту POSIX.1, але стандарти POSIX вартують неабияких 
грошей і сертифікація POSIX.1 (та FIPS151-2) є доволі дорогою; це значно ускладнює 
роботу розробників Linux стосовно повної відповідності стандартам POSIX. Через вартість 
сертифікації схоже, що Debian не отримає офіційне сертифіковане підтвердження, 
навіть якщо він повністю пройде випробувальні тести. З недавнього часу перевірочний 
комплект знаходиться у вільному доступі, тож очікується, що все більше людей будуть 
писати програми у відповідності до вимог POSIX.1. 

<!-- <p><strong>(The authors would very much like to give you a pointer to
an on-line document that described that standard, but the IEEE is another
one of those organizations that gets away with declaring standards and then
requiring that people PAY to find out what they are.  This makes about as
much sense as having to find out the significance of various colored lights
on traffic signals.)</strong> -->

<p>Unifix GmbH (Брауншвайг, Німеччина) розробили систему Linux, що була 
сертифікована FIPS 151-2 (надмножина POSIX.1). Ця технологія була доступна 
у власній збірці Unifix, що отримала назву Unixfix Linux 2.0 та у Linux-FT 
виробництва Lasermoon. 

<!-- I had to comment this out for obvious reasons... SVD
 <url name="Linux-FT" url="http://www.lasermoon.co.uk/linux-ft/linux-ft.html">.
Currently Unifix merges its patches into the Linux kernel, gcc and other
tools; so it is expected that their fixes towards POSIX.1 conformance will
be available in Debian (and other distributions).
-->

<!-- TODO: explain better how to unpack .debs onto non-Debian systems -->
<sect id="otherpackages">Чи можу я використовувати пакунки Debian (файли „.deb“) 
  в моїй системі RedHat/Slackware/... Linux? Чи можу я використовувати пакунки RedHat 
  (файли „.rpm“) у моїй &debian;?

<p>Різні збірки Linux використовують різні формати пакунків та різні 
програми для керування ними.

<taglist>
<tag><strong/Ви, ймовірно, зможете:/
  <item>Якщо у „чужій“ збірці встановлена та налаштована програма для розпаковування 
  пакунків Debian, то ви зможете розпакувати пакунок в такій системі. Зворотне твердження 
  також вірне, тобто ви зможете розпакувати та правильно розташувати файли з пакунку RedHat 
  чи Slackware на комп'ютері з &debian; за допомогою спеціальної програми. Це відбувається 
  завдяки існуванню та підтримці Стандарту ієрархії файлової системи Linux. 
  Для перетворення між різними форматами пакунків використовують пакунок 
  <url name="alien" id="http://packages.debian.org/alien">. 

<tag><strong/Ви, мабуть, не захочете:/
  <item>Більшість програм для керування пакунками використовують спеціальні керуючі 
  файли для стискання та пакування архівів. Ці файли не є стандартизованими. А тому 
  результат розпаковування пакунку Debian на чужорідній системі може мати непередбачувані 
  (як правило, руйнівні) наслідки для керівника пакунків даної системи. Аналогічно, 
  інструменти з інших збірок можуть успішно розпакуватись в Debian, але при цьому 
  призведуть до помилок в системі керування пакунками, коли буде потрібно оновити 
  систему чи видалити якийсь інший пакунок або ж навіть просто при виводі списку 
  встановлених пакунків. 

<tag><strong/Кращий шлях:/
  <item>Стандарт файлової системи Linux (а отже і &debian;) вимагає, щоб підтеки 
  в /usr/local/ були віддані на розсуд користувача. Таким чином користувач може 
  розпакувати чужорідні пакунки сюди, а далі налаштовувати і видаляти їх окремо. 
</taglist>

<!-- It would be useful to document all the ways in which Debian and Red Hat
systems differ.  I believe such a document would do a lot to dispell
fears of using a Unix system. SGK -->

<sect id="libc5">Чи зможе Debian запустити мої старі libc5-програми?

<p>Так. Просто встановіть необхідні <package/libc5/ з секції
<tt>oldlibs</tt>, котра містить застарілі пакунки, що були включені 
для сумісності з старими програмами..

<sect id="libc5-compile">Чи можна використовувати Debian для компіляції libc5-програм?

<p>Так. Встановіть пакунки <package/libc5-altdev/ та <package/altgcc/ з
секції <tt>oldlibs</tt>. В теці <tt>/usr/i486-linuxlibc1/bin</tt> ви знайдете 
спеціальний <prgn/gcc/ та <prgn/g++/. Додайте її до вашої змінної $РАТН щоб make 
та інші програми могли їх викликати. 
 
<p>Майте на увазі, що середовище libc5 не повністю підтримується іншими 
нашими пакунками. 

<sect id="non-debian-programs">Як я можу встановити не-Debian програму?

<p>Файли в теці <tt>/usr/local</tt> не контролюються системою керування пакунків 
Debian. Тому гарним вибором буде розміщення джерельних кодів таких програм в 
<tt>/usr/local/src/</tt>. Наприклад, ви можете розпакувати файли з архіву foo.tar до теки 
<tt>/usr/local/src/foo/</tt>. Після того, як ви скомпілюєте їх, помістіть двійкові 
файли до <tt>/usr/local/bin/</tt>, бібліотеки&nbsp;— до <tt>/usr/local/lib/</tt>, 
а конфігураційні файли&nbsp;— до <tt>/usr/local/etc/</tt>. 

<p>Якщо ваша програма та/або інші файли справді мусять знаходитись у якомусь 
іншому місці, ви все ж можете залишити їх в <tt>/usr/local/</tt> та задати 
необхідний символьне посилання з необхідного місцезнаходження до <tt>/usr/local/</tt>, 
наприклад: 
<example>ln -s /usr/local/bin/foo /usr/bin/foo</example>

<p>В будь-якому випадку, якщо ви отримали пакунок, що дозволяє перезбірку, 
вам потрібно задуматись над створенням Debian-пакунку з нього, та завантаженням 
до системи Debian. Посібник для розробника-початківця пакунків входить до підручника 
„Політика Debian“ (див. <ref id="debiandocs">). 

<sect id="termcap">Чому я не можу скомпілювати програми, що вимагають libtermcap?

<p>Debian радше використовує базу даних <tt>terminfo</tt> та бібліотеку процедур 
термінальних інтерфейсів <tt>ncurses</tt>, аніж базу даних <tt>termcap</tt> 
та бібліотеку <tt>libtermcap</tt>. Користувачі, що компілюють програми, 
яким потрібно щось знати про інтерфейси терміналу, повинні замінити звернення 
до <tt>libtermcap</tt> зверненням до <tt>libtermcurses</tt>.

<p>Для підтримки двійкових файлів, що вже зв'язані з бібліотекою <tt>termcap</tt> 
і для яких ви не маєте джерельних кодів, Debian пропонує пакунок, що називається 
<package/termcap-compat/ з файлами <tt>/etc/termcap</tt> та <tt>libtermcap.so.2</tt>. 
Встановіть цей пакунок, якщо програма виходить з ладу з повідомленням 
„Не можу завантажити бібліотеку libtermcap.so.2“ або повідомляє про відсутній 
файл <tt>/etc/termcap</tt>.

<sect id="accelx">Чому я не можу встановити AccelX?
	
<p>AccelX вимагає бібліотеки <tt>termcap</tt> для роботи. 
Див. <ref id="termcap"> вище.

<sect id="motifnls">Чому мої старі XFree 2.1 Motif-додатки призводять до збоїв у роботі?

<p>Вам потрібно встановити пакунок <package/motifnls/, котрий містить конфігураційні 
файли XFree-2.1, що дозволяють програмам Motif, скомпільованим для XFree-2.1 запускатись під XFree-3.1.

<p>Без цих файлів деякі Motif-додатки, скомпільовані на інших машинах (як наприклад Netscape),
можуть призводити до аварії при спробах копіювання чи вставки у текстове поле та 
спричиняти ряд інших проблем. 
